Josef Pecinovský objevuje Zapomenuté jezero
Edice Kroniky karmínových kamenů, zkráceně KKK, od nakladatelství Zoner Press je na českém trhu s domácí fantastikou stále ještě poměrně neokoukaná, ovšem během pouhých dvou svazků si už zajistila slušnou pozornost. Ze dvou dosud vydaných svazků si asi lépe vedl Prsten od vévodkyně od Františka Novotného, ale ani Valdštejnova éra šéfredaktora Vlada Ríši se určitě v oblacích neztratila. Nyní se ke slovu dostává další žánrový matador, Josef Pecinovský, a už od pohledu se dá odhadovat, že půjde o dost možná nejvýraznější knihu jeho obnovené literární kariéry. Zbystřit by tak měli zejména všichni čtenáři domácí fantastiky, ovšem ti už si snad dávají velký pozor na edici jako celek, přece jen pod dohledem Františky Vrbenské vzniká cosi bezesporu jedinečného!
Josef Pecinovský: Zapomenuté jezero
pevná vazba s přebalem, 256 stran, 259 Kč, vychází začátkem května 2012
Mocný vliv karmínových kamenů na českou historii zavede čtenáře až do daleké a exotické jižní Afriky a seznámí jej s tajemstvím deníku slavného českého cestovatele Emila Holuba.
Autorem třetí knihy edice je tentokrát spisovatel Josef Pecinovský. Námět pro příběh se mu našel prakticky sám – setkal se s amatérským cestovatelem Dobroslavem Lebedou, jenž mu svěřil svůj záhadný příběh týkající se Emila Holuba. Domluvili se na knižním zpracování, samozřejmě se zatajením pravé identity vypravěče a mírným pozměněním některých reálií.
Sám autor knihy k tomu říká: „Byl to právě Lebeda, kdo mě upozornil na mnohé protiklady v díle Emila Holuba i na to, že nesouhlasí chronologie jeho deníků. Sám Emil Holub zažil v Africe něco, o čem se ze zřejmých důvodů neodvážil mluvit veřejně, a to i mezi svými přáteli. Všechno svěřil jen svému deníku, ale zmíněné stránky pak patrně sám zničil. A tak posledním dokladem o mimořádných zážitcích se stal jediný výtisk jeho cestopisu, zachovaný vlastně jen zázrakem a patrně díky vlivu karmínových kamenů. Ten ukrývá Lebeda na neznámém místě a rozhodně jej odmítá zapůjčit vědeckému výzkumu.“
Vraťte se tedy s autorem zpět do roku 1872 na diamantová naleziště v Kimberley, kde vykonává svou praxi doktor Emil Holub a kde se mu dostane do rukou karmínový kámen, který způsobí něco neuvěřitelného. Holub nechce působit jako lhář či dokonce šarlatán, proto se zdráhá o svém zážitku mluvit. Nechá však sám pro sebe vytisknout jediný úplný exemplář svého cestopisu. Bohužel brzy zemře a nikdy nikomu neřekne, kam tento unikátní výtisk schoval. Až se jednoho dne, už v jednadvacátém století dostane kniha k amatérskému cestovateli, který se rozhodne jít po Holubových stopách až do samého nitra Afriky a objasnit záhadu deníku a zapomenutého jezera Mo Bwana.
774 zobrazení | Zobrazit všechny příspěvky autora
Tak tohle téma vypadá opět velice atraktivně. Kéž by se Emilu Holubovi dostalo stejné nadstandartní autorské péče jako Boženě Němcové. To by bylo něco.